Gå til hovudinnhald
Tilgjenge
ordbøkene.no
, Bokmålsordboka og Nynorskordboka
Bokmålsordboka og Nynorskordboka
NN
Nettsidespråk,
, Display language
, Мова
Meny
Hjelp
Om ordbøkene
Innstillingar
Kontakt oss
NN
Nettsidespråk,
, Display language
, Мова
Avansert søk
Vanleg søk
Ordbøker
Begge ordbøkene
Bokmålsordboka
Nynorskordboka
Søk
Oppslagsord
Med bøygde former
Fritekstsøk
Ordklasse
alle
verb
substantiv
adjektiv
pronomen
determinativ
adverb
preposisjonar
konjunksjonar
subjunksjonar
interjeksjonar
Nullstill
Listevisning
Søkjehjelp
828 treff
Bokmålsordboka
315
oppslagsord
N
1
I
,
n
1
I
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Betydning og bruk
bokstaven og språklyden
n
Eksempel
stor N
;
liten n
Artikkelside
N
2
II
symbol
Betydning og bruk
symbol for
newton
symbol for grunnstoffet
nitrogen
Artikkelside
varetekt
substantiv
hankjønn eller hunkjønn
Vis bøyning
Opphav
av
ivareta
Betydning og bruk
omsorg
;
beskyttelse
Eksempel
ha noe(n) i sin
varetekt
varetektsarrest
Eksempel
sitte i
varetekt
Artikkelside
mett
adjektiv
Vis bøyning
Opphav
norrønt
mettr
;
beslektet med
mat
Betydning og bruk
som ikke er sulten
;
som har fått nok næring
Eksempel
spise seg
mett
;
nå er jeg passe mett
;
mette og fornøyde reiste vi videre
som etterledd i ord som
proppmett
stappmett
som har fått det en trenger av noe
;
tilfreds, tilfredsstilt
Eksempel
være mett av inntrykk etter en lang reise
;
hun var slett ikke mett på medaljer
Faste uttrykk
magen blir mett før øynene
brukt for å uttrykke at maten ser så god ut at en vil ha mer enn det magen har plass til
mett av dage/dager
tilfreds med hva en har fått gjort i livet
nå fikk hun dø i fred, gammel og mett av dage
;
men denne artisten er ikke mett av dager ennå
se seg mett på
betrakte noe(n) helt til en er tilfreds
;
få nok av
jeg har sett meg mett på utstillingen nå
;
de kunne ikke se seg mette nok på den utrolige utsikten
Artikkelside
kataton
adjektiv
Vis bøyning
Uttale
katato´n
Betydning og bruk
katatonisk
;
stivnet
Artikkelside
sarin
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Uttale
sariˊn
Opphav
av
navnet
til oppfinnerne
Schrader
,
Ambros
,
Ritter
og
Linde
Betydning og bruk
svært skadelig
nervegass
, regnet som masseødeleggelsesvåpen
Artikkelside
saloon
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Uttale
saluˊn
Opphav
fra
engelsk
, samme opprinnelse som
salong
Betydning og bruk
om
amerikanske
forhold
:
kneipe
,
skjenkested
Artikkelside
salangan
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Uttale
salangaˊn
Opphav
av øynavnet
Salanga
ved Malakka
Betydning og bruk
fugl av
seilerfamilien
som lever i Sørøst-Asia og Australia
Artikkelside
savne
,
sakne
verb
Vis bøyning
Opphav
norrønt
sakna
;
beslektet
med
sake
(
3
III)
Betydning og bruk
være uten
;
mangle
Eksempel
ikke
savne
noe
;
vi
savner
et teater her i byen
oppdage at en har mistet noe, at noe er borte
Eksempel
savne
lommeboka si
;
to mann er
savnet
i fjellet
brukt som substantiv:
de
savnede
er funnet i god behold
kjenne (smertelig) lengsel etter noe(n)
Eksempel
savne
selskap
;
være dypt
savnet
Artikkelside
på
preposisjon
Opphav
av
norrønt
upp á
‘opp på’
Betydning og bruk
brukt om plassering mot et underlag eller inntil noe
Eksempel
maten står på bordet
;
sette seg på benken
;
ligge på sofaen
;
lese på senga
;
bildet henger på veggen
;
stå på en liste
;
få varene levert på døra
brukt om plassering i noe
Eksempel
det er kaffe på kanna
;
ha penger på lomma
brukt ved ord som betegner lokalitet, område eller lignende
Eksempel
bo på landet
;
være ute på sjøen
brukt ved navn på øyer og de fleste byene i innlandet
Eksempel
bo på Senja
;
sykehuset på Gjøvik
brukt ved betegnelse for lokale, institusjon eller lignende
Eksempel
gå på kino
;
begynne på skolen
;
være ute på byen
brukt ved ord for kroppsdel
Eksempel
stå på beina
;
vaske seg på hendene
;
ha hår på brystet
brukt ved ord for transportmiddel
Eksempel
gå på ski
;
sette seg på sykkelen
;
om bord på båten
brukt for å vise tilknytning mellom del og helhet
Eksempel
taket på huset
;
bladene på planten
;
butikken på hjørnet
;
enden på visa
brukt ved betegnelser for egenskaper i forhold til noe annet
Eksempel
høyden på bygget
;
fargen på veggen
;
størrelsen på beløpet
brukt i uttrykk som betegner situasjon, relasjon eller lignende
Eksempel
gleden er på min side
;
ta på seg et oppdrag
;
føle noe på seg
;
hilse på noen
;
være kyndig på flere felter
;
holde seg på et høyt nivå
;
du må høre på meg
;
vent på meg!
brukt i tidsuttrykk
Eksempel
på slaget fem
;
midt på dagen
;
på sine gamle dager
;
gjøre noe på en time
;
de har ikke vunnet en kamp på år og dag
;
jeg har ikke vært der på mange år
brukt for å indikere en rekke
;
etter
(
2
II
, 8)
Eksempel
gang på gang
;
tusener på tusener
brukt ved ord som betegner årsak, middel eller måte
Eksempel
på egen bekostning
;
be noen på middag
;
være på flukt
;
klare seg på et vis
;
spille på et instrument
;
ta fisk på garn
;
kjøre på høygir
;
kreve husleie på forskudd
;
lese bøker på engelsk
;
spille et stykke på oppfordring fra publikum
med hensyn til
Eksempel
god på smak
;
på godt og vondt
;
er du sikker på det?
ved hjelp av
Eksempel
gå på bensin
;
konkurrere på service
brukt ved tallstørrelser
Eksempel
en fisk på 2 kg
;
en regning på 100 kr
;
en tekst på maksimum 100 sider
brukt ved fordeling
Eksempel
det ble 200 kr på hver
brukt ved bevegelse eller flytting av noe
Eksempel
løfte på hatten
;
gløtte på døra
om sansing eller henvendelse: i retning av noe eller noen
;
mot
Eksempel
rope på noen
;
se på tv
;
de titter på hverandre
brukt som
verbalpartikkel
Eksempel
drive på med noe
;
det fryser på
;
det stod ikke lenge på
;
det tok hardt på
;
skru på lyset
;
slå på radioen
;
kan jeg få sitte på med deg?
brukt sammen med verb i uttrykk med ‘seg’
Eksempel
kle på seg
;
ha på seg varme klær
;
la vente på seg
;
hun har lagt på seg
brukt som adverb: i aktiv tilstand
Eksempel
lyset er på
;
tv-en står på
Faste uttrykk
ha noe på noen
beskylde noen for noe ufordelaktig eller ulovlig
da politiet kom på døra, skjønte han at de måtte ha noe på ham
ligne på
se ut som
hun ligner på moren sin
på forhånd
i forveien
;
tidligere, før
beregne noe på
forhånd
;
det kunne jeg ha sagt deg på
forhånd
på fote
i orden, i tilfredsstillende tilstand
få noe på fote
;
hjelpe noen på fote
;
komme seg på fote igjen
på grunn av
som følge av
;
forkortet
pga.
hun kan ikke delta på grunn av sykdom
på kryss og tvers
i alle retninger
de gjennomsøkte området på
kryss
og tvers
på langs
i lengderetningen
skjære loffen opp på
langs
;
på langs og på tvers
på skjeve
på skrå, på skakke
stolpene står på skjeve
på tverke
skjevt, upassende, ubeleilig
alt gikk på tverke
stå på
hende, foregå
hva er det som står på her?
bråket sto ikke lenge på før politiet kom
henge i
;
jobbe hardt
de jobber og står på for å rekke fristen
være på'n
være i aktivitet
i morgen er det på’n igjen
være på
med trykksterkt ‘på’: være våken og engasjert
hun er alltid på
Artikkelside
Nynorskordboka
513
oppslagsord
N
1
I
,
n
1
I
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Tyding og bruk
konsonantlyden og bokstavteiknet
n
Døme
stor N
;
liten n
Artikkelside
N
2
II
symbol
Tyding og bruk
symbol for måleininga
newton
symbol for grunnstoffet
nitrogen
Artikkelside
varetekt
substantiv
hokjønn
Vis bøying
Opphav
av
ta
og
vareta
Tyding og bruk
omsut
;
forvaring
,
varveitsle
(
1
I)
Døme
ha noko(n) i si varetekt
varetektsarrest
Døme
få fire vekers varetekt
Artikkelside
bane
2
II
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Opphav
norrønt
bani
Tyding og bruk
det å døy (etter drap)
Døme
Olav den heilage fekk banen sin på Stiklestad
noko(n) som valdar døden for nokon andre
;
jamfør
banemann
(
2
II)
Døme
rusmisbruk vart banen hans
Artikkelside
sarin
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Uttale
sariˊn
Opphav
av
namnet
til oppfinnarane
Schrader
,
Ambros
,
Ritter
og
Linde
Tyding og bruk
svært skadeleg
nervegass
, rekna som masseøydeleggingsvåpen
Artikkelside
salangan
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Uttale
salangaˊn
Opphav
etter
namnet
på øya
Salanga
ved Malakka
Tyding og bruk
fugl av
seglarfamilien
som lever i Søraust-Asia og Australia
Artikkelside
saloon
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Uttale
saluˊn
Opphav
frå
engelsk
;
same opphav som
salong
Tyding og bruk
om amerikanske forhold:
kneipe
,
skjenkjestad
Artikkelside
saks
1
I
substantiv
hokjønn
Vis bøying
Opphav
norrønt
sǫx
,
fleirtal
av
sax
n
‘sverd, stor kniv’
;
samanheng
med
latin
secare
‘skjere’
Tyding og bruk
reiskap som har to motståande blad med handtak, og som ein bruker til å klippe med
Døme
klippe håret med saks
som etterledd i ord som
brodersaks
hagesaks
sauesaks
fangstreiskap med to jernbøylar som kan klappe saman
Døme
å fange dyr i saks er no forbode
gripereiskap hos hummar, krabbe og visse andre leddyr
Faste uttrykk
sitje i saksa
vere komen i ei vanskeleg stode
Artikkelside
glott
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Opphav
jamfør
norrønt
glott
n
‘(kald)flir’
;
av
glotte
(
2
II)
Tyding og bruk
opning, glop, glip, glytt
Døme
døra står på glott
;
setje glott på døra
glette
(
2
II)
mellom skyer
glenne
(1)
i skogen
Artikkelside
glett
2
II
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Opphav
av
glette
(
4
IV)
Tyding og bruk
hålke
;
glid
Døme
få noko(n) på glett
Artikkelside
Forrige side
Side 1 av 52
Neste side
Resultat per side:
10
20
50
100