Gå til hovudinnhald
Tilgjenge
ordbøkene.no
, Bokmålsordboka og Nynorskordboka
Bokmålsordboka og Nynorskordboka
NN
Nettsidespråk,
, Display language
, Мова
Meny
Hjelp
Om ordbøkene
Innstillingar
Kontakt oss
NN
Nettsidespråk,
, Display language
, Мова
Avansert søk
Vanleg søk
Ordbøker
Begge ordbøkene
Bokmålsordboka
Nynorskordboka
Søk
Oppslagsord
Med bøygde former
Fritekstsøk
Ordklasse
alle
verb
substantiv
adjektiv
pronomen
determinativ
adverb
preposisjonar
konjunksjonar
subjunksjonar
interjeksjonar
Nullstill
Listevisning
Søkjehjelp
5144 treff
Bokmålsordboka
2560
oppslagsord
var
1
I
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Opphav
kanskje
beslektet
med
verk
(
1
I)
Betydning og bruk
(tørket) slim
;
puss
(
2
II)
,
verk
(
1
I
, 2)
Eksempel
ha
var
i øyekroken
Artikkelside
var
2
II
substantiv
intetkjønn
Vis bøyning
Opphav
norrønt
ver
, av
verja
‘bre over, dekke’
;
jamfør
verge
(
4
IV)
Betydning og bruk
beskyttende overtrekk
Eksempel
pute
var
Artikkelside
var
3
III
adjektiv
Vis bøyning
Opphav
norrønt
varr
Betydning og bruk
aktpågivende
,
oppmerksom
Eksempel
vare
øyne
varsom
Eksempel
med
vare
hender
;
være
var
om livet
;
bedre føre
var
enn etter snar
–
se
snar
(
2
II)
sky
(
3
III)
Eksempel
en
var
fugl
følsom
Eksempel
en
var
person
;
være
var
for kritikk
følelsesfylt
en
var
stemning i diktet
Faste uttrykk
bli var
få øye på, bli oppmerksom på (noe)
Artikkelside
vade
,
va
verb
Vis bøyning
Opphav
norrønt
vaða
;
beslektet
med
latin
vadere
‘gå’
Betydning og bruk
gå i noe som når oppover føtter
eller
bein, vasse
Eksempel
vade
en elv
;
vade
i den tunge snøen
;
vade
i søle til knes
i overført betydning
:
Eksempel
han
vader
i penger
–
har penger i overflod
Artikkelside
vare
3
III
verb
Vis bøyning
Opphav
norrønt
vara
;
beslektet
med
var
(
3
III)
Betydning og bruk
advare
,
varsle
Faste uttrykk
vare seg
være forsiktig, vokte seg
Artikkelside
vare
4
IV
verb
Vis bøyning
Opphav
fra
lavtysk
;
beslektet
med
være
(
2
II)
Betydning og bruk
fortsette på samme måte
;
holde seg uforandret, i samme tilstand
Eksempel
filmen
varer
to timer
;
det er rolig, så lenge det
varer
strekke til
Eksempel
lageret
varer
ut året
;
det varte og (det) rakk
–
det gikk lang tid, trakk lenge ut
Faste uttrykk
vare ved
fortsette
Artikkelside
være
2
II
verb
Vis bøyning
Opphav
norrønt
vera
Betydning og bruk
selvstendig verb i
betydning
1–6
finnes
,
eksistere
Eksempel
i uka som var
–
forrige uke
;
det var en gang en konge
;
det er dét som er
–
slik er sammenhengen
;
han er ikke mer
–
er død
;
det er ikke mer
etter Shakespeare:
være
til
;
å
være
eller ikke
være
bo
(
3
III)
;
oppholde seg
Eksempel
bli
værende
lenge et sted
;
være
ute et øyeblikk
;
jeg er straks tilbake
;
være
sammen (om noe)
;
sommeren er over oss
–
er kommet
;
hun er fra Førde
;
sersjanten var stadig etter nummer 87
–
forfulgte; også: kom etterpå
;
hvilken side i boka er du på?
jeg skal
være
der hele dagen
;
være
i utlandet
;
et sted å
være
ligge
,
utstå
Eksempel
det er noe i det
–
har noe for seg
;
det får heller
være
;
la en
være
i fred
;
det kan
være
til i morgen
konjunktiv:
fred
være
med deg!
forholde seg
Eksempel
hva skal slikt
være
til?
–
være godt for
;
møtet er over
;
er du med?
–
forstår du?
være
med på noe
;
være
imot et forslag
;
være
for en sak
;
være
fra seg av sinne
;
det er som jeg sier
;
la så
være
;
en god måte å
være
på
;
hvordan er det med deg?
konjunktiv:
noe slikt har aldri hendt, det
være
seg i Norge eller i utlandet
ville si, bety
Eksempel
det er
(fork.
d.e.)
;
vite hva arbeid er
om identitet:
Eksempel
to og to er fire
;
NN er vinneren
ha visse egenskaper som tillegges den
eller
det et foranstilt og senere gjentatt ord betegner, og som en må ta hensyn til
Eksempel
fjelluft er nå fjelluft, da
;
krig er krig
;
en mann er en mann, og et ord er et ord
noen andre uttrykk:
Eksempel
være
(nær) ved å miste motet
;
være
ute for et uhell
;
være
om seg
;
tiden er inne
–
moden
;
forhenget er fra
;
strømmen er av, på
;
genseren var av ull
uselvstendig verb, kopula:
Eksempel
vær så god
–
se
god
(10)
;
vær så snill
;
være
frisk, syk, glad, heldig
;
være
flere om noe
;
være
lærer, flyger, barn, voksen
i utbrytningssetninger:
Eksempel
det er i morgen de kommer
;
hva er det som står på?
det var du som sa det
hjelpeverb i
perfektum
aktiv ved bevegelsesverb og overgangsverb (ved siden av
ha
):
Eksempel
han er blitt syk
;
hun er forsvunnet, gått, sluttet
hjelpeverb i
passiv
:
Eksempel
hun er sett, tatt
Faste uttrykk
la være
holde opp med (å gjøre noe)
være ved
ville innrømme, være seg bekjent
Artikkelside
gjøre noe på/for monn
Betydning og bruk
gjøre noe med vilje
;
Se:
monn
Eksempel
de bråker på monn
;
reduksjonen var for monn
Artikkelside
nerve
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Opphav
av
latin
nervus
, opprinnelig ‘sene’
Betydning og bruk
streng
eller
bunt av strenger som forbinder hjernen og ryggmargen med kroppen ellers og formidler sanseinntrykk og bevegelsesimpulser
Eksempel
få en nerve i klem
som etterledd i ord som
balansenerve
hørselsnerve
synsnerve
i botanikk: streng i et blad som
blant annet
transporterer vann og andre stoffer
kjerne i noe
;
det vesentlige
Eksempel
nerven
i forslaget er kravet om likestilling
drivkraft
(2)
,
styrke
(
1
I
, 1)
;
inderlighet
;
spenning
(
1
I
, 3)
Eksempel
en film med nerve
;
det var
nerve
i spillet hennes
Faste uttrykk
gå på nervene
irritere noen sterkt
alt masset går meg på nervene
ha frynsete/tynnslitte nerver
være nervøs, særlig etter en påkjenning
etter ulykken har jeg hatt tynnslitte nerver
;
ledelsen har hatt frynsete nerver den siste tiden
ha nerver av stål
være kald og rolig uansett påkjenning
ha nerver
være nervøs
han hadde mye nerver før eksamen
ha sterke nerver
ikke lide av nervøsitet
ikke ha/eie nerver
være kald og rolig
hun har ikke nerver før kampen
;
vanligvis eier han ikke nerver når han opptrer
treffe en nerve
treffe noe viktig
filmen traff en nerve i befolkningen
Artikkelside
monn
substantiv
hankjønn eller intetkjønn
Vis bøyning
Opphav
norrønt
munr
;
beslektet med
minne
(
1
I)
og
monne
(
1
I)
Betydning og bruk
hjelp, virkning, gagn, nytte
Eksempel
se seg
monn
i noe
;
gjøre en innsats som det er
monn
i
;
det gjør
monn
mål, grad, utstrekning
Eksempel
i fullt
monn
;
i hvilken
monn
stemmer det?
i rikt
monn
som etterledd i ord som
sømmonn
tilvekst, økning
som etterledd i ord som
prutingsmonn
Faste uttrykk
alle monner drar
hvert tilskudd er til hjelp
gjøre noe på/for monn
gjøre noe med vilje
de bråker på monn
;
reduksjonen var for monn
ta sitt monn igjen
ta det forsømte rikelig igjen
Artikkelside
Nynorskordboka
2584
oppslagsord
var
1
I
substantiv
inkjekjønn
Vis bøying
Opphav
norrønt
ver
av
verja
‘breie over, dekkje’
;
jamfør
òg
verje
(
2
II)
Tyding og bruk
vernande overtrekk
;
vær
(
2
II
, 2)
Døme
putevar
Artikkelside
var
2
II
substantiv
inkjekjønn
Vis bøying
Opphav
kanskje
samanheng
med
verk
(
1
I)
Tyding og bruk
(tørka) slim
;
puss
(
3
III)
,
verk
(
1
I)
Døme
ha var i augekroken
Artikkelside
var
3
III
adjektiv
Vis bøying
Opphav
norrønt
varr
Tyding og bruk
som lett merkar noko
;
merksam på
Døme
vare auge
varsam
Døme
betre føre var enn etter snar
–
sjå
snar
(
2
II
, 1)
redd
,
skvetten
Døme
ein var fugl
kjenslevar
, kjenslefylt
Døme
ein var person
;
det er ei var stemning i diktet
Faste uttrykk
bli var
sjå, få auge på noko
vere var om seg
akte seg vel
Artikkelside
va
,
vade
vada
verb
Vis bøying
Opphav
norrønt
vaða
;
samanheng
med
val
(
1
I)
og truleg med
vasse
og
vode
Tyding og bruk
gå i noko som rekk oppetter føtene
;
vasse
Døme
va
(over) ei elv
;
va
veg i snøen
;
va
til knes i søle
i
overført tyding
:
han vader i pengar
–
han har pengar i overflod
om fisk: symje i vassflata
Artikkelside
vare
3
III
vara
verb
kløyvd infinitiv: -a
Vis bøying
Opphav
norrønt
vara
;
samanheng
med
var
(
3
III)
Tyding og bruk
varsle
,
åtvare
vakte
,
akte
Faste uttrykk
vare seg
vere varsam
Artikkelside
vare
4
IV
vara
verb
kløyvd infinitiv: -a
Vis bøying
Opphav
frå
lågtysk
;
samanheng
med
vere
(
4
IV)
Tyding og bruk
halde seg i same tilstanden
;
halde fram på same måten
Døme
filmen varer éin time
;
bilen er i orden så lenge det varer
;
det varte og rakk
–
det tok lang tid
;
lageret varer ut året
–
strekk til, rekk
Faste uttrykk
vare ved
halde fram
Artikkelside
vere
4
IV
vera
verb
kløyvd infinitiv: -a
Vis bøying
Opphav
norrønt
vera
(
eldre
vesa
),
er
(
eldre
es
),
verit
Tyding og bruk
sjølvstendig verb i
tyding
1–6
finnast
,
eksistere
,
leve
(
2
II)
Døme
der er ikkje meir
;
han er ikkje meir
–
han er død
;
hadde det ikkje vore for dette uhellet, ville vi ha greidd oss
;
det er det som er
–
såleis heng det i hop
;
det var ein gong ein konge
;
i veka som var
–
førre veka
;
vere til
etter Shakespeare
å vere eller ikkje vere
halde til
;
opphalde seg
;
bu
(
3
III)
Døme
ein stad å vere
;
vere i utlandet
;
bli verande lenge på ein stad
;
eg skal vere der heile dagen
;
kvar er du i arbeidet?
–
kor langt er du komen?
sersjanten var stadig etter nr. 87
–
forfølgde, plaga; eigl: kom etterpå
;
sommaren er over oss
–
no har vi sommar
;
vere saman (om noko)
;
eg er straks attende
;
vere ute ein augeblink
kvile
(
3
III)
,
liggje
,
vente
(
2
II)
Døme
det kan vere (til) så lenge
;
la nokon vere i fred
;
det er noko i det
–
har noko for seg
konjunktiv
fred vere med deg!
fare åt, stelle seg
;
henge saman
Døme
korleis er det med deg?
ein god måte å vere på
;
la så vere
;
det er som eg seier
;
vere frå seg av sinne
;
vere for ei sak
;
vere imot eit framlegg
;
vere med på noko
;
møtet er over, slutt
;
kva skal slikt vere til?
–
godt for
vilje seie
;
føre med seg
Døme
vite kva arbeid er
;
det er:
–
fork.
d.e.:
nokre andre
uttrykk
Døme
tråden var av ull
;
straumen er av, på
;
forhenget er frå
;
tida er inne
–
er mogen
;
vere ute for eit uhell
brukt som usjølvstendig verb, kopulaverb
Døme
vere arbeidar, barn, flygar, meister
;
vere fleire om noko
;
vere frisk, raud, heldig
;
ver så snill
;
det var god kaffi!
brukt i utbrytingssetning
Døme
det var Alf som sa det
;
det er torsk som er best
;
kva er det som står på?
det er i morgon han kjem
brukt som hjelpeverb i perfektum aktiv ved rørsle- og overgangsverb;
jamfør
ha
(
2
II
, 13)
Døme
ho er komen, vakna
;
han er vorten bonde
brukt som hjelpeverb i passiv
Døme
ho er nemnd, sett, lagd, utteken
;
det var gjort, laga i går
Faste uttrykk
har vore
etterstilt
substantiv
eller
namn: tidlegare
;
som var;
forkorta
h.v.
tingmann, stortingspresident og statsråd har vore
vere om seg
vere frampå
det gjeld å vere om seg for å få fatt i godbitane
vere ved
vedkjenne seg (noko)
Artikkelside
før
3
III
preposisjon
Opphav
norrønt
fyrr
adverb
,
komparativ
av
for
(
6
VI)
;
jamfør
først
(
3
III)
Tyding og bruk
tidlegare enn
;
føre
(
3
III
, 3)
Døme
eg kom før deg
;
kom før klokka åtte!
vi håpar å vere på plass i det nye huset før jul
;
onsdag før skjærtorsdag
;
år 50 før Kristus
brukt som
adverb
: på eit tidlegare tidspunkt
Døme
både før og no
;
før var det slik
;
før i tida
;
både den dagen og dagen før
brukt som
adverb
:
heller
(
2
II
, 1)
Døme
eg vil før gå enn å sitje på med deg
Faste uttrykk
frå før
frå tidlegare (av), allereie
eg kjenner henne frå før av
;
kva kan du om emnet frå før?
før eller sidan
på eit eller anna tidspunkt
før eller sidan måtte vi tape ein kamp
jo før, jo heller
så snart som mogleg
korkje før eller sidan
ikkje på noko tidspunkt
;
aldri
korkje før eller sidan har eg sett eit slikt fargerikt syn
;
han har aldri sett maken, korkje før eller sidan
som før
slik det alltid har brukt å vere
;
uendra
halde fram som før
;
ingenting er som før
;
ynskje at alt skal bli som før
Artikkelside
Jesus
eigennamn
Tyding og bruk
i kristen tru: namnet på personen som er utgangspunktet for kristendomen
Døme
Jesus frå Nasaret
;
den bibelske Jesus
;
Betlehem var Jesu fødeby
;
Jesu død og oppstode
brukt i utrop for å uttrykkje overrasking, frustrasjon, sinne
eller liknande
Døme
Jesus! Du skremde meg!
Herre Jesus! Kva skal vi gjere no?
Artikkelside
samnemnd
adjektiv
Vis bøying
Tyding og bruk
som har same namnet
Døme
han var samnemnd med oldefaren
Artikkelside
Forrige side
Side 1 av 259
Neste side
Resultat per side:
10
20
50
100