Gå til hovudinnhald
Tilgjenge
ordbøkene.no
, Bokmålsordboka og Nynorskordboka
Bokmålsordboka og Nynorskordboka
NN
Nettsidespråk,
, Display language
, Мова
Meny
Hjelp
Om ordbøkene
Innstillingar
Kontakt oss
NN
Nettsidespråk,
, Display language
, Мова
Avansert søk
Vanleg søk
Ordbøker
Begge ordbøkene
Bokmålsordboka
Nynorskordboka
Søk
Oppslagsord
Med bøygde former
Fritekstsøk
Ordklasse
alle
verb
substantiv
adjektiv
pronomen
determinativ
adverb
preposisjonar
konjunksjonar
subjunksjonar
interjeksjonar
Nullstill
Listevisning
Søkjehjelp
412 treff
Bokmålsordboka
201
oppslagsord
ytre
3
III
verb
Vis bøyning
Opphav
lavtysk
uteren
;
beslektet
med
ut
og
ytre
(
2
II)
Betydning og bruk
si
(
3
III)
,
uttale
(
2
II)
Eksempel
ikke
ytre
noe om saken
også
refleksivt
:
hun
ytret
seg ikke i saken
refleksivt
: vise seg
Eksempel
fortrengninger kan
ytre
seg som aggressivitet
Artikkelside
ytre
1
I
substantiv
intetkjønn
Vis bøyning
Opphav
av
ytre
(
2
II)
Betydning og bruk
utseende
(
1
I)
,
framtoning
Eksempel
et sympatisk
ytre
Artikkelside
ytre
2
II
adjektiv
Vis bøyning
Opphav
norrønt
ýtri
,
egentlig
komparativ
av
ut
;
jamfør
ytterst
Betydning og bruk
som ligger lenger ut mot havet, til siden
eller lignende
Eksempel
fylkets
ytre
distrikter
;
ytre
høyre på fotballaget
;
de
ytre
rom
–
rom som loft, kjeller, boder og toalett
som angår utseende
eller
overflate
Eksempel
de viser en
ytre
likhet med hverandre
Artikkelside
hud
substantiv
hankjønn eller hunkjønn
Vis bøyning
Opphav
norrønt
húð
Betydning og bruk
ytre dekke på dyre-
eller
menneskekropp
Eksempel
solbrent hud
;
ha tørr hud på hendene
avflådd
hud
(1)
av større pattedyr
Eksempel
handle med
huder
og skinn
som etterledd i ord som
elghud
oksehud
ytre
kledning
(2)
på fartøy
og lignende
som etterledd i ord som
ishud
kobberhud
Faste uttrykk
få/komme under huden
bli fortrolig med
;
få forståelse for
vi kommer langsomt under huden på hovedpersonen
;
endelig har jeg fått dette landet under huden
få tykk/tykkere hud
bli mindre følsom for kritikk
hun har fått tykkere hud etter alt det som er sagt om henne
;
han har fått tykk hud etter så mange år i ledelsen
ha en reim av huden
ha en snev av en skavank, svakhet
eller lignende
ha tykk hud
tåle mye kritikk
han har tykk hud etter så mange år i politikken
ha tynn hud
være veldig følsom
;
være
tynnhudet
,
nærtagen
han har tynn hud og tar alt personlig
krype under huden
gjøre inntrykk på
ordene hennes krøp under huden på meg
med hud og hår
fullstendig
;
helt og holdent
ulven slukte dem med hud og hår
;
hun kastet seg inn i jobben med hud og hår
skjelle huden full
skjelle ordentlig ut
uren hud
hud med kviser
og lignende
Artikkelside
kulisse
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Opphav
fra
fransk
, opprinnelig ‘fals, renne’
Betydning og bruk
bevegelig dekorasjon eller bakgrunn på en teaterscene, i et filmstudio eller lignende
Eksempel
de laget kulisser til den nye oppsetningen
;
male kulissene
rom mellom
eller
bak
kulisse
(1)
som ikke er synlig for publikum
Eksempel
skuespilleren skiftet i
kulissene
i overført betydning
: ytre ramme, omgivelse
Eksempel
revolusjonen er kulissen for romanen
;
musikalsk kulisse
som etterledd i ord som
lydkulisse
Faste uttrykk
i/bak kulissene
i bakgrunnen
;
i det skjulte
dramatisk spill i kulissene
;
opposisjonen arbeidet i hardt bak kulissene
Artikkelside
rakett
substantiv
hankjønn
Vis bøyning
Opphav
av
italiensk
rocchetta
‘brannrakett’,
diminutiv
av
rocca
‘tein’
;
samme opprinnelse som
rokk
(
1
I)
Betydning og bruk
prosjektil
med sylinderform, som får stor fart og kan fly høyt eller langt ved hjelp av en
reaksjonsdrevet
motor
eller lignende
Eksempel
skyte opp raketter
;
raketten for opp mot himmelen
våpen med et sylinderformet ytre og en rakettmotor og en sprengladning
;
rakettvåpen
Eksempel
flere hus ble ødelagt av rakettene
;
landet skjøt opp flere raketter
som etterledd i ord som
atomrakett
krysserrakett
panservernrakett
sylinder av papp som ved hjelp av en drivladning og krutt eksploderer i lufta og gir fine farger
;
fyrverkeri
(1)
Eksempel
skyte opp raketter på nyttårsaften
fartøy med
rakettmotor
og plass til mennesker og utstyr for reiser i verdensrommet
Eksempel
de skal sende en rakett til Mars
;
vi dro til månen i raketten vår
som etterledd i ord som
månerakett
romrakett
rakett
(1)
som blir skutt opp som nødsignal
;
nødrakett
Faste uttrykk
en rakett i baken/rumpa/ræva
noe som øker tempoet, innsatsen, aktiviteten
eller lignende
ultimatumet gav ham en rakett i ræva
;
hun er så treg, hun trenger virkelig en rakett i baken
Artikkelside
land
1
I
substantiv
intetkjønn
Vis bøyning
Opphav
norrønt
land
Betydning og bruk
del av jordoverflaten som ikke er dekket av vann
Eksempel
tørt land
;
dra båten på
land
;
legge til
land
;
få land i sikte
;
inne ved land
geografisk og politisk enhet
;
rike, stat
Eksempel
vårt
lands
historie
;
alle landene i Europa
;
fattige land
;
land
og folk
som etterledd i ord som
fødeland
industriland
naboland
utland
grissgrendt område
;
landsbygd
;
til forskjell fra
by
(
1
I)
Eksempel
bo på
landet
;
tilbringe alle feriene på landet
;
konflikten mellom by og land
dyrket jord
eller
mark
;
jordeiendom
Eksempel
rydde nytt
land
som etterledd i ord som
potetland
åkerland
jordbunn,
grunn
(
1
I
, 1)
;
landskap, terreng
;
område
Eksempel
fruktbart
land
;
flatt
land
som etterledd i ord som
flatland
høyland
lavland
innland
omland
forestilt eller abstrakt sted eller tilstand
Eksempel
barndommens land
Faste uttrykk
bryte/erobre/vinne nytt land
gjøre noe som ikke er gjort før, for eksempel innen kunst eller vitenskap
maleren bryter nytt land
;
sjefen har erobret nytt land
;
et siste forsøk på å vinne nytt land
hale/dra i land
få i stand til slutt
;
berge
dra i land en avtale
;
de halte seieren i land
den må du lenger ut på landet med
dette får du meg ikke til å tro
gudsord fra landet
naiv, uerfaren person
gå i land
slutte som sjømann
gå på land
grunnstøte
her til lands
her i landet
i land
på landjorda
ta arbeid i land etter noen år til sjøs
opp på eller inn til land
hoppe i land fra båten
;
vrakgods som driver i land
land og strand
indre og ytre strøk
;
mange steder
;
hele landet
dra
land
og strand rundt
på land
på landjorda
arbeide både til sjøs og på land
ro seg i land
komme seg ut av en knipe (ved å endre taktikk)
se land
se enden på et langvarig arbeid
eller lignende
til lands
inn til land
;
i land
(2)
her skal gassen føres til lands
på landjorda
;
på land
vindmøller til havs og til lands
vite hvor landet ligger
forstå den aktuelle situasjonen
Artikkelside
radikalisere
verb
Vis bøyning
Betydning og bruk
gjøre mer
ytterliggående
;
jamfør
radikal
(
2
II
, 1)
Eksempel
de ville radikalisere politikken i partiet
;
ulikhetene radikaliserer de unge
brukt som adjektiv:
radikaliserte grupper på ytre høyre
gjøre gjennomgripende endringer
Eksempel
han ville radikalisere styringen av bedriften
Artikkelside
grunnstrøk
substantiv
intetkjønn
Vis bøyning
Betydning og bruk
lag av maling eller lakk som grunnlag for det ytre, varige laget
Artikkelside
glimre
verb
Vis bøyning
Opphav
beslektet
med
glime
(
2
II)
Betydning og bruk
skinne sterkt og flimrende
utmerke seg
;
briljere, imponere
Eksempel
glimre
i selskapslivet
;
glimre
med kunnskapene sine
Faste uttrykk
det er ikke gull alt som glimrer
en må ikke dømme bare ut fra et fint ytre
;
ikke alt som ser fint ut, er verdifullt
glimre med sitt fravær
utmerke seg ved ikke å være til stede
Artikkelside
Nynorskordboka
211
oppslagsord
ytre
3
III
ytra
verb
Vis bøying
Opphav
samanheng
med
ytre
(
2
II)
og
ut
Tyding og bruk
setje lenger ut
;
ta, rydde bort
;
refleksivt
:
Faste uttrykk
ytre seg
kome lenger ut
;
om vind: bli meir vestleg
Artikkelside
ytre
4
IV
ytra
verb
Vis bøying
Opphav
lågtysk
uteren
;
samanheng
med
ytre
(
2
II)
Tyding og bruk
nemne
(
2
II)
,
seie
,
uttale
(
2
II)
;
seie si meining
Døme
han ytra litt om det
;
ytre tvil om noko
;
kvifor har du ikkje ytra frampå før?
òg
refleksivt
:
refleksivt
: syne seg, vise seg, gje seg utslag
Døme
misunninga hans ytra seg på ymse vis
Faste uttrykk
ytre seg
uttale seg
Artikkelside
ytre
1
I
substantiv
inkjekjønn
Vis bøying
Opphav
av
ytre
(
2
II)
Tyding og bruk
utside
,
utsjånad
Døme
han er lite nøye med sitt ytre
Artikkelside
ytre
2
II
adjektiv
Vis bøying
Opphav
norrønt
ýtri
Tyding og bruk
som er, ligg lengst ute, lengst frå sentrum
;
òg: som ligg nærmare havet
eller
havstranda
Døme
rive av det ytre bordlaget
;
i dei ytre byområda
;
dei ytre delane av fylket
;
på ytre sida
;
fare ytre leia
–
skipsleia lengst ut mot havet
i fotball:
spele ytre venstre (høgre)
–
spele ving
;
ein ytre planet
–
planet som har bana si utanfor jordbana
som gjeld, vedkjem overflate, utside
eller
utsjånad
;
òg: som er audsynt, lett synleg
;
som gjeld, verkar sterkt utetter (men som ikkje femner om det eigenlege, vesentlege)
;
utvendig
,
overflatisk
Døme
eit ytre sår
;
ytre brigde, former
;
ytre ære
;
mange legg lite vekt på slike ytre ting
;
på det ytre planet
;
det reint ytre ortografiske
;
den ytre ramma for motivvalet
;
det ytre i Tidemands kunst
–
teknikken
som har opphavet sitt i, samanheng med tilhøve utanfor eins eiga indre verd
;
som kjem, verkar utanfrå
Døme
ytre påverknad
;
ei ytre årsak
;
ytre krefter
;
ytre fiendar
Faste uttrykk
i det ytre
å sjå til, tilsynelatande
ytre sekresjon
i
medisin
: sekresjon til huda
eller
til eit av holromma i lekamen, til skilnad frå
indre sekresjon
Artikkelside
rakett
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Opphav
av
italiensk
rocchetta
, av
rocca
‘tein’, opphavleg
same opphav som
rokk
(
1
I)
Tyding og bruk
prosjektil
med sylinderform, som får stor fart og kan fly høgt eller langt ved hjelp av ein
reaksjonsdriven
motor
eller liknande
Døme
skyte opp rakettar
;
rakettane fór opp mot himmelen
våpen med eit sylinderforma ytre og med ein rakettmotor og sprengladning
;
rakettvåpen
Døme
landet har skote opp fleire rakettar
;
fleire hus vart øydelagde av rakettane
som etterledd i ord som
atomrakett
kryssarrakett
panservernrakett
sylinder av papp som med ein drivladning og krut eksploderer i lufta og gjev fine fargar
;
fyrverkeri
(1)
Døme
skyte opp rakettane på nyårsaftan
fartøy med
rakettmotor
og plass til menneske og utstyr for reiser i verdsrommet
Døme
dei har sendt ein rakett til Mars
;
dei tre astronautane drog i raketten til månen
som etterledd i ord som
månerakett
romrakett
naudrakett
Faste uttrykk
ein rakett i baken/rumpa/ræva
noko som aukar aktiviteten, innsatsen, farten
eller liknande
tidsfristen sette verkeleg ein rakett i rumpa på han
;
skal ho få gjort noko, må ho få ein rakett i ræva
;
dei er så treige, dei treng ein rakett i baken
Artikkelside
kjenslevar
adjektiv
Vis bøying
Opphav
jamfør
var
(
3
III)
Tyding og bruk
som reagerer sterkt på ytre påverknad eller inntrykk
;
finmerkande
,
følsam
(1)
Døme
vere kjenslevar i fingertuppen
;
bransjar som er kjenslevare for økonomiske svingingar
med sterke kjensler
;
nærtakande
,
sårbar
,
følsam
(2)
Døme
ein kjenslevar person
;
kjenslevare dikt
som ein unngår å snakke om fordi det kan
støyte
(6)
(nokon)
;
som ein handsamar med
diskresjon
;
ømtolig
(2)
,
delikat
(2)
,
følsam
(3)
Døme
kjenslevare saker
;
diskutere eit kjenslevart tema
Artikkelside
utkant
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Tyding og bruk
ytre kant, periferi
Døme
utkanten av sirkelen, skogen, byen
;
halde seg i utkanten av emnet
område som ligg langt frå (eit) sentrum (i kommunen, fylket, landet)
;
avsides stad
;
lite utbygd strøk
Døme
folk i utkantane
Artikkelside
grunnstrøk
,
grunnstrok
substantiv
inkjekjønn
Vis bøying
Tyding og bruk
lag av måling
eller
lakk som grunnlag for det ytre, varige laget
Artikkelside
glimre
glimra
verb
Vis bøying
Opphav
samanheng
med
glime
(
2
II)
Tyding og bruk
kaste skinande glans
;
skine sterkt
;
glime
(
2
II)
merkje seg ut
;
briljere, imponere
Døme
glimre med kunnskapane sine
Faste uttrykk
det er ikkje gull alt som glimrar
ein må ikkje døme berre ut frå eit fint ytre
;
ikkje alt som ser fint ut, er verdifullt
glimre med sitt fråvær
utmerkje seg ved ikkje å vere til stades
Artikkelside
reaksjon
substantiv
hankjønn
Vis bøying
Opphav
av
reagere
Tyding og bruk
utslag, handling eller endring som ein påverknad eller førespurnad kallar fram
Døme
positive reaksjonar
;
det har kome reaksjonar mot framlegget
;
forbodet har møtt skarp reaksjon hos fiskarane
;
da det heile var over, melde reaksjonen seg
politisk retning som går ut på å hindre reformer og få att gamle tilstandar
;
bakstrev
retning eller rørsle som opponerer mot ei rådande retning
Døme
nyromantikken var ein reaksjon mot realismen
i medisin: endring framkalt av ytre påverknad
Døme
få ein allergisk reaksjon
i
fysikk
: tilbakeverkande kraft
;
motkraft
(1)
kjemisk prosess, til dømes at stoff blir spalta eller lagar nye samband
i
biologi
: rørsle
eller liknande
som svar på sanseinntrykk
Døme
refleks er ein automatisk reaksjon
Artikkelside
Forrige side
Side 1 av 22
Neste side
Resultat per side:
10
20
50
100